![](https://pplstatic.nyc3.cdn.digitaloceanspaces.com/static/images/dummy-gradient.jpg)
Quick Facts
Biography
Zorko Rejec (1915, Grahovo ob Bači - 1996, Šempeter pri Novi Gorici)
Slovenski domoljub, po poklicu pravnik. Ustanovitelj in voditelj uporniške protifašistične dijaške druščine Črni bratje.
Življenjepis
Doma z Grahovega ob Bači. Bil je edini sin gradbenega podjetnika, ki je v tistem času gradil cesto Rut - Grant. Mati je upravljala gostilno. Družina je bila materialno dobro stoječa. Že v tistem času so imeli avto, kar je bila prava redkost. Tajno druščino je skupaj s somišljeniki in prijatelji ustanovil 1930, v času, ko je obiskoval italijansko realko v Gorici. Po štirih mesecih so fašisti organizacijo odkrili, Rejca in prijatelje (stare od 15 in 18 let) pa aretirali, zaslišali, mučili in zaprli. Leta 1931, ko so ga izpustili iz zapora, je prekoračil državno mejo in pobegnil v Jugoslavijo. Gimnazijo je nadaljeval najprej v Ljubljani in potem v Kragujevcu, kjer je tudi maturiral. V Beogradu je absolviral pravno fakulteto in po drugi svetovni vojni opravljal različne pravniške funkcije. Med drugim je bil predsednik sodišča v Postojni, pomočnik javnega tožilca v Tolminu in sodnik za prekrške v Novi Gorici. Zadnja svoja desetletja je živel v Solkanu. Igral je več glasbil in slikal potrete in pokrajine.
Narodnostno delovanje
Dijak, iz materialno dobro stoječe družine, izšolan v italijanskih šolah, z ugodno materialno perspektivo, je pri petnajstih letih spontano ustanovil tajno slovensko organizacijo mladih upornikov zoper potujčevanje Slovencev in izkazal junaštvo v najkrutejših zgodovinskih razmerah. Tajna organizacija – z jasnimi cilji in začrtanimi nalogami - je delovala kot druščina najstnikov, ki so jo povezovala močna domoljubna čustva in hotenje upreti se potujčevanju. Na osebni ravni so fantje svoja junaštva drago plačali – tako v fašističnem kot komunističnem režimu. Toda z narodnega vidika je njihov upor pripomogelk ohranitvi narodne identitete na Primorskem in k pripravljenosti upreti se z orožjem. Skupaj s prijatelji in somišljeniki je Rejec izbral tisto pot, ki je Slovencem kot narodu omogočila preživetje.
Spomin na iskreno tovarišijo dijakov in njihove uporniške akcije je zapisan in ohranjen v povesti pisatelja Franceta Bevka »Črni bratje« (1952), v kateri Rejec nastopa kot Pavlek.
Vir
France Bevk, Mira Cencič. Črni bratje: povest in resnična zgodba. 2005. Škofije: Društvo za negovanjer rodoljubnih tradicij TIGR Primorske.