![](https://pplstatic.nyc3.cdn.digitaloceanspaces.com/static/images/dummy-gradient.jpg)
Quick Facts
Biography
Jāzeps Broks (1895. gada 26. augusts — 1942. gada 6. janvāris) bija latviešu virsnieks, Pirmās pasaules un Latvijas neatkarības kara dalībnieks. Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.
Dzīvesgājums
Dzimis zemnieka ģimenē Zaļmežniekos, Barkavas pagastā. Pirmā pasaules kara laikā, 1916. gadā iesaukts dienestā Krievijas impērijas armijā, kur no 24. maija dienējis 176. rezerves kājnieku pulkā, tomēr jau 15. jūnijā pārgājis uz latviešu strēlnieku daļām — rezerves bataljona (vēlāk pulka) strēlnieks. Pēc mācību pabeigšanas 1917. gada oktobrī paaugstināts par praporščiku un iecelts par rezerves pulka I rotas jaunāko virsnieku. No dienesta atvaļināts 1918. gada februārī.
No 1918. gada oktobra Ziemeļu armijā vada komandieris 3. rezerves kājnieku pulkā, novembrī paaugstināts par podporučiku. Sākoties Latvijas neatkarības karam, no 1918. gada 24. decembra 1. latviešu neatkarības rotas komandieris, virsleitnants. Vēlāk, no 1919. līdz 1921. gadam pildījis dienesta pienākumus Rēzeknes komandatūrā.
Pēc kara turpinājis dienestu Latvijas Bruņotajos spēkos, pildot darbveža pienākumus. 1924. gadā pabeidzis virsniekus kursus un paaugstināts par virsleitnantu, 1925. gadā — kapteinis. 1932. gada 16. oktobrī apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķiru.
No dienesta atvaļināts 1939. gada 26. novembrī. Pēc tam darbojies aizsargos — 6. pulkā Jēkabpilī, pildot mantu pārziņa un vēlāk saimniecības priekšnieka palīga pienākumus. 1941. gadā Krustpilī, Jēkabpils apriņķi padomju varas iestādes arestēja Broku.
“ | Viņi soļoja pret sauli stingrā karavīra solī, trīs vecie latviešu strēlnieki — Emīls Knaģis, Jāzeps Broks un Ansis Potceps. Viņi soļoja stalti, paceltām galvām, taisnām virsnieku mugurām [..] Tie bija cilvēki, kas izcīnīja brīvību un uzcēla Latvijas valsti. [..] Un ne jau nu durvju zvani un kāju spērieni pie durvīm un naganu un šauteņu stobri varēja viņus nobaidīt. Un, kaut arī viņi saprata, ka iet pretim nāvei, gāja paceltām galvām (Ilmārs Knaģis) | ” |
No Latvijas deportēts 1941. gada 14. jūnijā. Vjatlagā notiesāts, piespriežot nāvessodu, kas izpildīts nošaujot 1942. gada 6. janvārī Kirovas cietumā «Nr.1»
Atsauces
Literatūra
- Ilmārs Knaģis, (2008) «Bij tādi laiki.» Jāņa Rozes apgāds ISBN 9789984230221
- Aizvestie: 1941. gada 14. jūnijs. Rīga, Latvijas Valsts arhīvs: Nordik, 2007. 279.lpp.